![eX4dECJAhHCKQvE26NqGua-1200-80](https://kosmonautix.cz/wp-content/uploads/2024/07/eX4dECJAhHCKQvE26NqGua-1200-80-300x169.jpg)
V posledních letech se zdálo, že rakety z rodiny Falcon jsou bezchybné. Navzdory rapidnímu zvýšení počtu jejich startů, se jim stále vyhýbaly nehody. To se však 12. července v časných hodinách našeho času změnilo. SpaceX zaznamenala selhání své rakety Falcon 9, které za letu nastalo naposledy v roce 2015, tedy před devíti lety! Dvacet vynášených družic Starlink zůstalo na nebezpečně nízké oběžné dráze. Ze slov šéfa SpaceX, Elona Muska, vyplývá, že není jisté, zda se družice podaří zachránit aktivací jejich iontových motorů.
Celkově 70. start firmy SpaceX v letošním roce byl na misi s označením Starlink 9-3. Zpočátku se vše zdálo v pořádku. Raketa odstartovala ve 4:35 našeho času z rampy na Vandenbergově základně v Kalifornii a úspěšně stoupala k obloze. Jenže když se v přenosu objevily záběry na pracující motor druhého stupně, Merlin 1D Vac, bylo zde vidět nezvyklé množství ztuhlého kyslíku, který se hromadil okolo motoru. K jeho vzniku zde sice dochází poměrně běžně, ostatně odlétávání takových chuchvalců už neoddělitelně patří k těmto startům, ale tentokrát nám kamery ukázaly, že ztuhlého kyslíku je tam skutečně mnoho.
Přibližně hodinu po plánovaném termínu oddělení družic na oběžné dráze napsal Musk na sociální síť X: „Restart horního stupně za účelem zvýšení perigea vyústil ze zatím neznámých příčin v RUD (Rapid Unscheduled Disassembly – rychlé neplánované rozložení – eufemismus výbuchu) motoru. Tým prochází data, aby odhalil původ závady.“ Zhruba sekundu trvající zážeh druhého stupně pro zakulacení oběžné dráhy byl naplánován na čas 52 minut a 20 sekund po startu. Na adresu osudu nákladu Musk dodal: „Družice Starlink byly vypuštěny, ale jejich perigeum (nejnižší bod dráhy) bude možná příliš nízko na to, aby zvládly zvýšit oběžnou dráhu. Za pár hodin budeme vědět víc.“ V průběhu dne SpaceX na svém webu vydala prohlášení, ve kterém uvádí, že při této misi zaznamenala únik kapalného kyslíku z horního stupně.
![Jonathan McDowell zveřejnil graf zobrazující oběžné dráhy družic Starlink vypuštěných při misi Starlink 9-3. Většina se jich pohybuje okolo130 × 280 km, některé však jen 115 × 322 km. Jedna družice však už má 190 × 235 km a zřejmě u ní dochází ke zvyšování oběžné dráhy.](https://kosmonautix.cz/wp-content/uploads/2024/07/GSSbekjXoAAhHxL-300x276.jpg)
Jonathan McDowell zveřejnil graf zobrazující oběžné dráhy družic Starlink vypuštěných při misi Starlink 9-3. Většina se jich pohybuje okolo130 × 280 km, některé však jen 115 × 322 km. Jedna družice však už má 190 × 235 km a zřejmě u ní dochází ke zvyšování oběžné dráhy.
Zdroj: https://pbs.twimg.com/
Další várka 20 družic Starlink obsahovala také 13 družic, které jsou schopné přímého spojení s mobilními telefony. SpaceX zakrátko uvedla, že se jí podařilo navázat spojení s pěti družicemi a snaží se zvýšit jejich oběžné dráhy. Jonathan McDowell, astronom z Harvard-Smithsonian Center for Astrophysics, který spravuje databázi oběžných drah umělých kosmických objektů, předpokládá, že družice byly pravděpodobně vypuštěny na dráhu s perigeem ve výšce 138 kilometrů a apogeem ve výšce 295 kilometrů. Původní plány přitom počítaly s perigeem ve výšce 286 kilometrů a apogeem ve výšce 296 kilometrů. Jak uvedla SpaceX ve svém prohlášení, každý průlet takto nízkým perigeem družici zpomalí natolik, že jí klesne výška apogea o zhruba 5 km.
„Aktualizujeme software družic, aby iontové motory pracovaly na svůj ekvivalent warpu 9,“ informoval Musk v aktualizaci na sociální síti a dodal: „Na rozdíl od epizod Star Treku to asi nebude fungovat, ale za zkoušku to stojí. Motory družic musí zvýšit oběžnou dráhu rychleji, než je odpor atmosféry stáhne dolů a ony shoří.“ K zatím poslední havárii Falconu 9 za letu došlo 28. června roku 2015, kdy start s nákladní kosmickou lodí Dragon mířící k ISS skončil po 139 sekundách letu. Další Falcon 9 explodoval 1. září 2016 na startovní rampě SLC 40 kosmodromu CCSFS během příprav na předstartovní statický zážeh. Při této nehodě byla zničena izraelská komunikační družice a samotná startovní rampa tehdy utrpěla značné škody. V obou případech následovala několik měsíců trvající pauza, během které probíhalo vyšetřování nehody a provádění úprav, aby se anomálie už neopakovala.
![Snímek zničené podpůrné konstrukce T/E na rampě 40. Smutné memento záříjové havárie.](https://kosmonautix.cz/wp-content/uploads/2017/03/pad40_amos6_damage2-600x400.jpg)
Snímek zničené podpůrné konstrukce T/E na rampě 40. Smutné memento záříjové havárie.
Zdroj: https://assets.cdn.spaceflightnow.com
Federální letecký úřad už portálu Nasaspaceflight potvrdil, že bude vyžadovat vyšetřování této nehody od SpaceX, než povolí návrat raket do služby. Nikdo tak netuší, jak dlouho budou Falcony uzemněné – dojde k tomu až poté, co FAA schválí vyšetřovací zprávu. Jisté však je, že skončila úctyhodná série 334 úspěšných startů raket Falcon v řadě! Kdy se zase tyto rakety vrátí do služby, zatím není jisté. Stejně tak je otázka, za jak dlouho bude zmíněná série úspěšných startů překonána. Falcon 9 na svou prozatím poslední misi Starlink 9-3 vyrazil s prvním stupněm označeným B1063, který letěl podevatenácté. Při svých předešlých misích pomohl vynést třeba americkou sondu DART, sdílenou misi Transporter-7, nebo 13 porcí družic Starlink. První stupeň dosedl zhruba osm minut po startu na mořskou plošinu Of Course I Still Love You. Pro tuto plošinu šlo o 96. přistání a celkově to bylo pro SpaceX 329. úspěšné přistání v řadě.
Přeloženo z:
https://spaceflightnow.com/
Zdroje obrázků:
https://cdn.mos.cms.futurecdn.net/eX4dECJAhHCKQvE26NqGua-1200-80.jpg
https://pbs.twimg.com/media/GSSbekjXoAAhHxL?format=jpg&name=medium
https://assets.cdn.spaceflightnow.com/…/09/03173923/pad40_amos6_damage2.jpg
ESA vypustí novou raketu a hned potom selže Falcon.
To určitě nějaký technik ESA se vloupal do SpaceX a napiloval potrubí.
🙂
Škoda, že nejsem konspirační theoretik – todle téma by se dalo krásně rozvinout.
Chuchvalce ztuhlého kyslíku (i když mnohem menší než tentokrát) jsou při startech F9 vidět u druhého stupně docela pravidelně. Kde se tam ten kyslík vlastně bere? Je to netěsnost potrubí, nebo atmosférický kyslík zkondenzovaný na vnějších stěnách výrazně podchlazených nádržích ještě na rampě? Tedy analogie školního pokusu s „výrobou“ kyslíku z kapalného dusíku na vnější straně hliníkové konvice.
Viděl bych to na nějaký výstup z ventilu na přívodním potrubí.
Hmm,
to vypadá celkem jasně. Někde pod tím ochraným vakem něco ruplo. Něco celkem malého, jinak by kyslík utekl a II stupeň by nemohl dokončit první hoření.
Možná to bylo jen něco malého, jen nějaké těsnění na trubičkách, nebo prasklina někde ve ventilu…
Vak se nafouknul nadoraz a pak si to našlo cestu ven a po celou dobu přenosu bylo vidět jak to utíká v jedné či dvou dírách. jestli to utíkalo i v přeletové fázi, to nám neukázali. Kdyby se to pod pytlem nehromadilo, možná by při opakovaném zážehu nešlo ani k RUD
„Federální letecký úřad už portálu Nasaspaceflight potvrdil, že bude vyžadovat vyšetřování této nehody od SpaceX, než povolí návrat raket do služby“
Chapal bych to u letu s posadkou, takhle je to s ohledem na ojedinelost pripadu jen byrokraticky alibismus.
Neřekl bych. SpaceX mohla v konstrukci něco změnit a je potřeba to prověřit, než budou povoleny další lety.
Přesně. Také by se na to mohli „vykašlat“ a pak bychom mohli kvůli tomu přijít například o nějaký cenný vědecký náklad.
to Zdeněk Jánský: Cenný vědecký náklad nebude to hlavní, co FAA zajímá. Jde o bezpečnost na oběžných drahách. O schopnost řešit chybné navedení na kolizní dráhy a eventuálně o bezpečné dráhy trosek.
A myslím, SpaceX zvládne doložit, že se pohybují v plánovaných opatřeních.
Omlouvám se, ale nemohu souhlasit.
Vyšetření je na místě a starty s lidmi nebo drahým hardwarem bych pozastavil. Ale k čemu to bude u startu se starlinky.
Přece pokud se v letectvi objeví jedna porucha taky hned nezastaví všechna letadla.. pokud jich není víc jako u Boeingu..
Nechal bych starty „nedulezitych“ družic.. chápu obavu o smetí, ale na jeho výrobu existují jiní „experti“… tohle nebouchlo ani nic podobného a reakce je za mne přehnaná…
Ale také pochopitelná, stále se jede stylem pár raket za rok.. ale tato porucha spíš připomíná „podelalo se mi auto“ .. všimněte si prosím uvozovek:D
ono, opatrnost FAA pri human grade rakete je pochopitelna. Otazkou moze byt, ci totalne uzemnenie v pripade SpaceX je najefektivnejsia cesta ako to vyriesit, najma ak ide o poruchu na urovni statistickej chyby (po 300+ startoch).
Nezda sa mi, ze dlhe hrabanie sa v papieroch prave v SpaceX nieco rychlo poriesi. S ich iteracnym pristupom by to malo byt, nechat ich zoparkrat letiet so Starlinkami, nech to odladia. Neverim ze by FAA nemala na to guraz, ked ostatnych necha bez problemov letiet s leakami alebo pristavat bez padakov..alebo je to ospravnych kamaratoch? 🙂
A není to vyšetřování hlavně z důvodu, že šlo u druhý stupeň který je už vlastně na LEO ? Třeba nechtějí zbytečně riskovat zaneřádění orbity dalšími nefunkčními telěsy nebo úlomky z explozí.
Od 7. do 27. října letošního roku je otevřené startovní okno evropské sondy Hera k dvojplanetce Didymos-Dimorphos, která má startovat právě na Falconu 9. Tak jsem zvědav, jak se uzemnění Falconů do tohoto startu promítne.
Neměla by ESA vyvíjet i své vlastní rakety, místo toho, aby si jen kupovala starty u SpaceX? (Pro toho, kdo by to snad nepochopil – to byla samozřejmě nadsázka až ironie… 🙂 )
…Neměla by ESA vyvíjet i své vlastní rakety, místo toho, aby si jen kupovala starty u SpaceX?…
Článek na dnešním Neviditelném Psu (nevím, jestli se sem nechá dát fungující odkaz):
ARIANE 6: Nová raketa ze starých časů
🙁
Stejně jako drtivá většina jiných nových nosičů dnes. Tématu článku se to sice netýká, ale A6 je fakt dobrá a pro Evropu hodně důležitá raketa.
Falcon 9 a SpaceX jsou opravdu špička, ale buď půjdeme cestou nákupu přepravní kapacity u cenově dostupnějších dopravců nebo za větší peníze vytvoříme něco své, vč. zajištění práce pro evropské firmy a (a to hlavně) zůstaneme ve hře a té špičce budeme stále dýchat na krk.
Pokud na to nemáme nebo chceme alespoň snížit riziko vzniknutí monopolu přepravy vč. všech z toho vyplývajících negativ, budeme udržovat vlastní vývoj a vlastní kapacity na udržitelné úrovni a část nákladů pošleme s „konkurencí“.
A tak se to v Evropě již řadu let děje. Není to řešení snad nejlepší (např. částečná závislost na přepravní kapacitě nestabilního partnera – ale nadšení v 90.letech a naděje na to, že rozum zvítězí prostě tehdy převážil), ale za daných okolností nejrozumnější.
Kdyby se členské státy ESA nebáli pustit Euro (nebo korunu) a investovat do vlastního průmyslu, kompromisy by se dělali s lehčí hlavou.