![Captura-de-pantalla-78](https://kosmonautix.cz/wp-content/uploads/2022/02/Captura-de-pantalla-78-300x167.png)
SpaceX změnila kosmonautiku, a to nejen po technické stránce, ale proměnila i management. Hlavní zprávou posledních let ovšem je, že opětovně použitelné rakety nejsou utopie a jejich provoz dává i ekonomický smysl. Svým přístupem doslova utekla společnost pod vedením Elona Muska konkurenci na míle daleko, a ta se teď snaží dohánět co se dá. Výjimkou není ani Evropa a evropské společnosti. Vlajkovou lodí příštích let ESA má být raketa Ariane 6, která je ovšem velmi často kritizována. Zejména za to, že nesleduje trendy posledních let. Respektive, že se nejde podobnou cestou jako u SpaceX. Může za to mnoho faktorů, ale nejzásadnějším bylo rozhodnutí o tom, jak bude vypadat nástupce nosiče Ariane 5 před lety. Tato raketa byla úplně jiná, než její předchůdkyně ve stejné rodině. Ty byly modulární a daly se upravovat podle požadavků daných misí. Podobně, jako třeba rakety Atlas V. Ariane 5 má ovšem základní architekturu pořád stejnou. Nelze ovlivnit počet pomocných motorů a tím nelze měnit výrazně ani tah. Ariane 5 totiž vyrostla jako možný nosič pro pilotované lety. To nosiči zaručilo sice velkou míru spolehlivosti, ale také vyšší cenu. Raketa by tak dlouhodobě na dnešním trhu už neuspěla a bylo třeba hledat náhradu.
Evropa se logicky zaměřila na „zlatá léta“, kdy byla společnost Ariane lídrem ve vynášení komerčních družic. Povedlo se to právě díky modulárnímu designu raket rodiny Ariane a možnosti vynesení více družic najednou. Operátoři se tak mohli o náklad na start podělit a tím ušetřit. K podobnému systému se měly vrátit i rakety Ariane 6. Bohužel se k realizaci přistoupilo příliš pozdě, a i když jde o fakticky nejlevnější evropský nosič, tak je to ve světle současného trhu pořád málo. Kritika se ozývá i z vlastních řad, a zejména Francie prostřednictvím CNES apeluje na zapojení opětovně použitelných částí a rozvoje této technologie pro ESA. Díky těmto snahám se podařilo rozeběhnout program na vývoj a provoz metanového raketového motoru Prometheus, který bude levný, spolehlivý, a dale je tu vývoj demonstrátoru Themis a Callisto. Bohužel optimistické prognózy hovoří o uvedení do provozu až v roce 2030 a proto se Francie rozhodla toto snažení ještě o něco popostrčit.
ArianeGroup zakládá dceřinou společnost Maïa Space, která má na starosti vývoj malé opakovaně použitelné rakety Maia. První rakety z nové rodiny nosičů. Maïa Space je soukromá společnost sídlící ve Vernonu ve Francii a má přímou podporu francouzského prezidenta Emmanuela Macrona. Tato společnost nedávno oznámila, že postaví malou raketu schopnou na LEO dopravit 500 kg. To zásadnější ovšem je, že první stupeň bude opakovatelně použitelný po vzoru SpaceX. Tedy bude mít roštová kormidla a nohy pro přistání. První let je v plánu v roce 2026. Ovšem doposud neznáme žádné velké technické podrobnosti o tomto nosiči. Hovořilo se o tom, že na prvním stupni bude použit jedem motor Prometheus, ale grafické snímky ukazují něco jiného. Na prvním stupni je hned několik motorů na metan. To lze odvodit od barvy plamenu. Úplně jasno není ani v pojmenování. Zatím se raketě přezdívá Maia. Pokud by měly být na prvním stupni celkem 4 motory Prometheus, tak vychází i nosnost rakety větší, než zmiňovaných 500 kg. Na více podrobností si musíme počkat.
Maiaou to ovšem nekončí. Společnost má v plánu celou rodinu raket, které budou mít různé parametry a dokonce se spekuluje, že opětovně použitelný první stupeň v nejvýkonnější variantě, by nakonec mohl být využit na raketě Ariane Next, jako boční urychlovací stupeň. Do toho je ovšem ještě daleko. Jasné je, že Maia chce zaútočit na trh malých nosičů, kterých v Evropě vzniká hned několik. Nejznámější jsou společnosti RFA, PLD Space, Isar Aerospace a další. Oproti nim má ovšem Maïa Space jednu velkou a nespornou výhodu. Stojí za ní totiž letecký gigant ArianeGroup. Dále je evidentní, že se i nadále prohlubuje rivalita mezi Francií, Německem a Itálií. Zmíněné státy investují, ale zejména do vlastních firem. Což je sice logické, ale díky tomu vznikají rozepře ve financování společných kosmických aktivit. Je ovšem dobře, že si i v Evropě uvědomují, že nevěnovat znovupoužitelnosti pozornost by byla chyba. Lze tedy jen dodat: „Pozdě, ale přece.“
Zdroje informací:
ArianeGroup, Maia Space
Zdroje obrázků:
To že SpaceX ukázala novou cestu především v otázce managementu kosmických firem je velmi dobrý postřeh. Ti hloupější kopírují produkty SpaceX, a ikdyž to není nic špatného, tak je to odsuzuje k tomu, aby byli vždy v závěsu za SpaceX. Ti chytřejší kopírují styl organizace a vedení SpaceX – viz projekt Javelin u Blue Origin nebo Maia. To jim dává alespoň nějakou šanci SpaceX dohnat a soupěřit s nimi jako rovnocenná konkurence.
Mne dostává u spacex styl vývoje.
Boca chica mají kosmodrom od roku 2014. Ale starship staví od 2019, možná se mýlím.
Prednost měl falcon 9, heavy a crew dragon.
Teď vše jde na úspěch SHS.
Ta zarputilost jít za projektem je neuvěřitelná.
Čas jsou peníze a Elon to ví.
Nejvíce jej stojí zaměstnanci.
Snad Francouzi zrealizují tyto plány.
Je to více než žádoucí.
Udržovat kosmodrom v FG je drahé.
Někomu zde asi uniklo, že cena za start SpaceX je taková jaká je právě kvůli tomu, že konkurence zaspala. A že ta cena půjde dolů teprve v okamžiku, kdy se konkurence vzpamatuje. Jinak, není důvod.
Že je zpoždění konkurence docela veliké, dokazuje např. fakt, že zatímco jiní ukazují vesměs jen renderované obrázky, SpaceX za tři dny odbaví tři starty (a stejně uspěšných přistání 1. stupně). Kdypak to asi předvedou konkurenti?
No nic. Víte, já bych si přál, aby konkurence aspoň přišla s něčím jiným. Aby konečně létal Dream Chaser, aby se pilovaly scramjety, tahače s iontovými motory, katapult, raketové saně, nebo prostě cokoli nového, ale sorry, naplánovat si na rok 2026 první stupeň s nohama a roštovými kormidly…? Mně to přijde trošku trapné. Takový čínský styl, že…
Pod tohle se muzu podepsat (teda krome toho katapultu :-D). A stejne jako Vam mi je lito Dreamchaseru, ci toho ze zatim neni nikdo kdo by realne dnes uvazoval i scramjet, prestoze podle mne to je realna cesta k nizsim cenam. Realnejsi nez nejaky „prak“ ci delo, kde obcas zvazuji zda se jedna o projekty ktere nekdo mysli vazne a nebo je to jen past na investory.
No keď vy dvaja o tom hovoríte, tak mi príde Dreamchaser trošku zasnenný lebo síce je znovupoužiteľný druhý stupeň, ale plánovaný prvý nie je zrovna znovupoužiteľný, takže ekonomická efektivita „ponekud pokulhává“ voči tomu, čo by to v dnešnej dobe malo byť a bez čoho sa napriek bratovi Radkovi nezaobídu. S výnimkou zriedkavých misií obmedzovaný prvým stupňom.
To mi príde tak, že by sa – ak chcú byť vôbec používaný – mali spojiť so SpaceX a prvý stupeň by mohol byť znovupoužiteľný a druhý tiež. Samozrejme cena by bola dokopy predpokladám vyššia ako Crew dragon ale aj nižšia ako sa plánuje resp. je vôbec možné súčasne so zahodeným prvým stupňom.
Otázka či by Elon také niečo dovolil. Odpoveď, myslím, že áno. Je dosť otvorená hlava a sám je taký fanda letov a nadšenec, že by to zvládol, len by veľmi urýchlil tempo, keďže sa toho chce zvyčajne dožiť 🙂
Ak by to NASA financovala (a tá väčšinou kadečo financuje), nemali by s tým problém a im by sa to určite ekonomicky oplatilo a mali by zasa väčšiu prestíž a ešte oveľa viac fandov (k nelibosti Radka 🙂
Neštudoval som parametre, ale nakoľko som čítal vaše príspevky na tomto webe, nevidím v tom problém. Bol by to i celkom pekný fantazijný článok „Spojenie Dreamchaseru a SpaceX
Druhý stupeň není znovupouzitelny, je to loď která potřebuje dvoustupňovou raketu. Dokonce tam mají servisní modul na jedno použití, zachrání toho min, jak u crew Dragonu a ještě to musí letět pod krytem.
Vychádzal som z nosnosti Falcon9, hmotnosti Dragona a hmotnosti Dreamchasera. Toto som našiel:
Dreamchaser: hmotnosť 9,0t, náklad 5,5t, výška 9m, šírka 4,5m (so zloženými krídlami) normálne 7m
Crew dragon: hmotnosť 4,2t, náklad 6,0t, výška 8m, šírka 4,0m
Falcon 9: nosnosť LEO 15,6t, kryt výška 13,1m, kryt priemer 5,2m
z toho usudzujem, že je o celková hmotnosť o 4,3t väčšia v porovnaní s Crewdragonom, čo ale nevadí lebo nosnosť Falcon 9 je 1,1t väčšia na LEO, ak netreba kryt, tak o hmotnosť krytu rezerva, a ak treba kryt – čo sa mi nezdá, tak sa zložený dreamchaser zmestí do krytu (to ale nedáva logiku, inak by posádka nemohla núdzovo odletieť ak je v kryte).
Z toho mi vychádza, že by Falcon9 mal uniesť Dreamchaser pri ceste na ISS a ak nie celkom, je možné znížiť náklad Dreamchaseru. Ak som sa nepomýlil, tak teoreticky to je stále možné aby Falcon dopravil Dreamchaser na prechodovú dráhu k ISS a teda by sa dosiahlo znovupoužitie prvého stupňa i Dreamchaseru a neodhodil by sa ani trunk.
Ale stále to nie je určite celá pravda len viac info pravdepodobne nebudem mať.
Takhle ano, ale je tam jedno ale, oni k němu přidali přístrojový úsek s panely a motory, a ten musí pod kryt
Popravdě si zatím nedovedu představit, jak z toho udělají loď pro lidi, ale v plánu to maji
Souhlasím s Vámi, že Dreamchaser po ekonomické stránce nic extra nepřináší.
Z pohledu budoucí vesmírné turistiky je to ale něco jiného. Bohatí lidé se budou chtít podívat do vezmíru (a ty peníze budou posouvat kosmonautiku dál, zisk nepůjde jen na jachty pana Bezose a dalších). Jenže ne každý z klientů je právě ironman. Viz např. Kyle Hippchen, který nemohl letět Crew dragonem, i když let vyhrál. Miniraketoplány mohou časem nabídnout letový profil s menším přetížením, a pohodlné přistání na letišti. To otevře vesmír lidem, kteří na to dnes fyzicky nemají.
Souhlas
Článek jsem četl v naději, že se po vyznávání lásky Elonovi v úvodu něco seriózního dozvím, bohužel zůstalo jen u dalších zavádějících tvrzení a spousty nepřesností.
Doufám, že Evropský kosmický průmysl ustojí nápor politiků a podobných útoků od Muskových fanoušků, a bude dělat jen to, co dává skutečně smysl. Nebo by jsme se mohli dočkat chvíle, kdy budeme za vynesení satelitů z programu Copernikus platit 100 milionů, tak jak to dělá NASA se slavnou SpaceX, která prý utekla konkurenci na míle daleko.
Z tohoto komentáře cítím jisté pochybnosti. Já osobně jsem se dozvěděl mnoho nových a užitečných informací o projektu, který má v plánu zaútočit do světa malých nosičů, což je celkem zásadní a důležitý fakt, protože i když se to někdy nezdá, tak malé nosiče, jako například Electron jsou velmi žádané a je tedy jasné, že bude přibývat konkurence.
A osobně nevidím nic špatného na vyznání lásky Elonovi a jeho SpaceX, protože je to firma, která se vydala úplně jiným směrem, než firmy ostatní a dnes je to společnost, která jak je vidno udává nový kosmický trend znovupoužitelných nosičů. Takže ano. SpaceX utekla konkurenci o pěkných pár mil. A nemyslím si, že evropský kosmický průmysl čelí nějakým útokům fanoušků SpaceX.
Velká většina informací (a to je velká otázka, co z článku jde vlastně považovat za informace) včetně toho, že jde o malou raketu samozřejmě, už tu v článku byla před pár dny. Že by SpaceX šla úplně jiným směrem nebo udávala trend znovupoužitelných nosičů prostě není pravda. Zkouší to každý jako to zkoušel už dlouho před SpaceX. Osobně doufám v trochu nezaujatou žurnalistiku.
Pane jo, už ke stovce startu se záchranou prvního stupně zda se nic není….
Jenom jaksi všem ujel vlak a teď honem rychle to dohání kopírováním
A až to po xletech zkopírují, tak tu bude celý znovupouzitelny systém a zase budou pozadu…
Nechcete trolit někde jinde?
tolik k těm útokům…. bylo tak nějak jasné že se potrefené husy ozvou.
Počet startů není příliš vypovídající. Jen malá část z nich jsou komerční zakázky, o které by mohla neamerická raketa soutěžit. A kontrakty pro kosmické agentury ve prospěch SpaceX rozhodně nevypovídají. Když vynáší satelit NASA se SpaceX, je to buď srovnatelné, nebo výrazně dražší, než když podobný satelit vynáší ESA s evropskými raketami.
Takže vysoký počet startů odpovídá spíše preferencím politiků. A to rozhodně nepovažuju za příklad hodný následování.
Vysoký počet startů také souvisí s neochotou nebo neschopností SpaceX slučovat zakázky do jednoho startu, jako je tomu běžné u Evropských raket. Časté starty jsou hezké, ale ne když těžká raketa nese jen několik stovek kilogramů těžký náklad který klidně mohl letět jako sekundární náklad při jiném startu. Bohužel to NASA, tedy daňoví poplatníci zaplatí…
SpaceX dělá nejvíc sdílených startu vůbec, na ostatní nesmysly nemá cenu reagovat.
Mno, nejprve upozornim na moji zaujatost. Nesnasim Apple, ale obdivuji Jobse. Nesnasim elektro auta, ale obdivuji Muska. Jestlize on nezacal trend se znovupouzitelnosti tak kdo? Do te doby nikdo neuspel. Ano,SRB se zachranovaly a SSME se znova pouzivaly, ale jak raketoplany miluju tak ekonomicky jim to nevychazelo. Pak dlouha leta nic nic nic a pak prisel Musk a udelal co si ostatni mysleli ze nejde. Kdyz se ted podivate na obrazky planu z Ciny – a ted uz i z ESA – tak najdete vicemene kopie principu Falconu 9. Jeste beru Bezose, ten sel svoji cestou a je mi trosku lito ze ma u nekterych negativni image.
Nevim kde jste bral ceny, nemam ted moc casu, tak pouziji jen wikipedii, ale i podle ni je Falcon 9 mnohem levnejsi nez konkurence (https://en.wikipedia.org/wiki/Space_launch_market_competition). A mimochodem, cena != naklady. To dnes vi uz i ten kdo nestudoval ani zaklady ekonomie. Pokud zacnete neco prodavat hluboko pod cenou obvyklou tak vas akcionari umlati cepicema.
Mimochodem, nebyli to zastupci Ariane kdo tvrdil ze prece nemuzou udelat znoupouzitelnou raketu ,protoze by „raketaci nemeli co zrat“?
Takze ano, me prijde Musk se svym SpaceX revolucni v tom co dokazal. Evolucni v technologiich ale revolucni v oblasti vynaseni nakladu a lidi do vesmiru. A to i kdyz o leccems se da polemizovat a Muskovu konstantu je potreba zapocitat do vsech jeho prohlaseni. A to zacinal od nuly.
V článku není nic, co by nebyla pravda. Za tím si stojím. Mám ke SpaceX velké výhrady a pokud by jste četl i jiné mé články, tak to víte. Nicméně pravdou je, že ten obor naprosto změnila. Ať se Vám to líbí nebo ne. Dále je třeba uznat, že to dává smysl i ekonomicky. Ano, jsou tu i státní zakázky a podpora, ale ta je i v Evropě. Nebýt státních peněz Německa, Francie nebo Itálie, tak Ariane nelétá.
Článek Karle super. Mne překvapují negativní reakce na Muska. Realizuje s pomocí SpaceX revoluci v kosmické technice a daří se mu to.
Je to sen mnoha.
Chápu, že vysoupl z trhu starou kosmonautiku.
Má vizi letu na Mars a myslím si, že to dokáže.
Mne překvapuje, že zatím neletel.
Zavděčit se všem je těžké. Ovšem pokud pán kritizuje fakta a uvádí, že informace v článku jsou zavádějící a neuvede, co přesně je podle něj špatně, pak se na to těžko reaguje. Kritika Muska je pak kapitola sama o sobě.
Musím se velmi ostře ohradit vůči vaší rétorice, kterou se snažíte vzbudit dojem, že článek je neobjektivní a nadržuje některé straně. Na faktické chyby ve vašich spekulacích vás již upozornili ostatní. Já pouze zopakuji, že náš web měří všem stejně. nikomu nenadržujeme, nikoho ale ani nepřehlížíme. Pokud se někomu něco podaří, pak jej pochválíme. Pokud se mu povede něco velkého, pochválíme jej hodně. Je nám přitom jedno, zda je to Petr nebo Pavel. Je to jeden ze základních pilířů našeho webu. To, že se některým lidem nemusí líbit, je čistě jejich problém. Je jasné, že se mnoha lidem pravda nelíbí. Zvlášť v dnešní době můžeme vidět skoro všude kolem nás velmi ostré útoky na pravdu ze strany lidí, jejichž svět je založen na jakési alternativní pravdě, jak s oblibou říkají. Znovu opakuju, že autor odvedl kvalitní práci a nezaslouží si podobná podpásová obvinění, o která se tu pokoušíte.
Pana Radka neznám, osobně si myslím, že vystoupil zbytečně konfrontačně.
Na druhou stranu, přiznejme si upřímně, že zde není problém vystoupit konfrontačně, pokud člověk nesdílí dostatečné nadšení pro E.M. a jeho kroky. Sám jsem se s tím setkal a proto se již snažím těmto polemikám vyhnout. Ale to jednoznačně odsouzení se mi nelíbí.
Proto uvádím, že autor se dopustil chyby když porovnavá stavebnici Atlas a Arianespace 4. Hned v úvodu článku. Zde se jedná o odlišnu situaci, Ariane 5 představuje velký, především nosnostní rozdíl a pokrok oproti čtyřce.
A že myšlení čtenářů mohou být „pozoruhodnæ“ svědčí i reakce, kdy čtenář se ptá, pod článkem SLS, proč už neletíme na měsíc ve více lidech, když máme k dispozici létající mrakodrap.
Některé čtenáře pak může vrtat v hlavě, jak někoho může takový dotaz vůbec napadnout.
Už před 3 lety jsem četl článek od známého publicisty (nebudu jmenovat) který hovořil o SS jako o hotové věci (mohu dohledat).
Nedivte se proto někdy až nevrlým reakcím na SpaceX od některých čtenářů.
Já jsem přesvědčen o tom, že autor postupoval správně. Férový přístup ke všem je pro nás základním pilířem.
A já vám věřím, že jste o tom přesvědčen, a že tak postupujete podle svého nejlepšího mínění. V tom jsme zajedno.
Ariane 4 měla celkem 6 verzí. Včetně různých aerodynamických krytů. Tento koncept je velmi podobný tomu, jaký je dnes vidět třeba u raket Atlas 5. Toto je naprosto relevantní srovnání. https://pbs.twimg.com/media/EakTwq9XQAg08JR?format=jpg&name=medium
Ariane 4 byla zdokonalením předchozích řad, díky kterým se společnost Ariane stala jedničkou ve vynášení komerčních družic. Ariane 5 na tuto řadu nenavázala architekturou. Jde o naprosto jiný koncept nosiče, který splňoval tehdejší požadavky, ke kterým patřily i pilotované starty. Jde o velmi kvalitní raketu, ale její cena je na dnešní poměry již vysoká. S raketou Ariane 6 se společnost vrací zpět k modulární konfiguraci. Bude více možností nastavení výkonu rakety. Různý počet pomocných motorů.
Pokud jde o SpaceX, tak opět. V textu není uvedeno žádné nepravdivé tvrzení. Na závěr Vám doporučím dva mé starší články, ze kterých snad jasně vyplívá, že já rozhodně nejsem tím, kdo by záměrně nadržoval SpaceX, ale pokud ta společnost je úspěšná a to, co dělá, dělá dobře. Nemám problém to zmínit.
https://kosmonautix.cz/2019/03/znovupouzitelnost-kosmickych-nosicu-vcera-dnes-a-zitra
https://kosmonautix.cz/2018/06/pohled-do-zakulisi-znovupouzitelnosti/
Děkuji za reakci
„Ariane 5 na tuto řadu nenavázala architekturou. Jde o naprosto jiný koncept nosiče“
Nemám co dodat, jen to že Ariane v článku nemusela vůbec figurovat. Toť vše.
To samé je uvedené ovšem i v článku. Rakety Ariane jsou v článku rozhodně oprávněně. Je řeč o Evropě, evropských nosičích a společnosti pod, kterou spadá i výroba raket Ariane. Proč by tedy v článku neměla být o nich zmínka, a to obzvláště v případě, kdy celé směřování průmyslu je tím ovlivněno.
Co znamená, že někdo nesdílí dostatečné nadšení pro Elona Muska?
Musk a SpaceX obrovským způsobem posunuli kosmický obor vpřed. To je prostě objektivní fakt. Pokud z toho někdo není nadšený, pak vidím pouze dvě možnosti:
– Takový člověk považuje celý kosmický obor za ztrátu času ap lýtvání prostředky alá „co naše problémy na Zemi?!“. Upřímně pak netuším, co takový člověk dělá na stránkách věnovaných kosmonautice. Já jsem ochotný s takovým člověkem diskutovat o přínosech kosmonautiky, ale pouze pokud je schopen změnit názor, což většina těchto lidí není. Pak je veškerá diskuze ztrátou času pro všechny zúčastněné, a pokud v ní nějaká strana chce pokračovat, tak se to začíná dost blížit trolingu.
– Druhá možnost je, že se jedná o člověka který z nějakých důvodů není schopen akceptovat objektivní pravdu. Opět diskuze s takovým člověkem se stává velmi obtížnou ne-li nemožnou, dokonce horší než s člověkem v první variantě, který je schopný s chladnou hlavou mluvit o odlišných názorech.
Znamená to, že EM je doslova bůh chodící mezi námi pouhými smrtelníky a jakákoli jeho kritika je nepřípustná? V žádném případě, já taky nesouhlasím se spoustou jeho názorů a byl bych nejraději, kdyby si ten člověk zrušil Twitter. Znamená to, že SpaceX dělá všechno dokonale? To určitě ne. Znamená to snad, že by si člověk měl přát krach veškeré konkurence a monopol SpaceX? Naopak, to je v kruzích fandů SpaceX absolutně kacířská myšlenka, protože všichni SpaceX milují proto, co dělají aby posunuli kosmonautiku vpřed, všichni víme, jak důležitá je konkurence a nikdo si nepřeje monopol SpaceX.
Takže zdravá kritika SpaceX je mezi fandy SpaceX vítána. Ale co se naopak často stává je, že pod každým textem který připustí že SpaceX kosmonautiku alespoň trochu posunula vpřed se objeví komentář napadající autora, že nekriticky miluje Elona Muska a že celý ten text je hnusná propaganda.
Názor ať si udělá každý sám.
Děkuji za reakci.
Vážím si vaší poctivé analýzy mé reakce a věřím, že je psána s tím nejlepším vědomím a svědomím.
Přestože je dnes doba ve znamení FB, videkkonferencí a jiných náhražek, čím dál více si uvědomuji, že některé diskuze se nejlépe řeší klasickým a ověřeným způsobem, totiž u piva.
Proto se omlouvám, že takto dál nebudu reagovat, ne proto, že bych si vás nevážil, ale bylo by to zdlouhavé a únavné (pro ostatní).
Děkuji za pochopení.
Určitě bychom nechtěli kopírovat SpaceX a muset platit za vynášení satelitů 100 milionů. Nene, my raději půjdeme vlastní cestou a budeme platit mnohonásobně více.
Jen pro představu:
Atlas V ještě nedávno stál přes 160 milionů dolarů, kvůli SpaceX museli zlevnit, nyní stojí přes 100 milinoů dolarů.
Delta IV stojí přes 300 milionů dolarů, kvůli SpaceX se stala nekonkurenceschopnou a byla zrušena.
Vulcan, vyvíjený kvůli tlaku od SpaceX, má stát 80 – 200 milionů dolarů.
Ariane 5 stojí přes 200 milionů dolarů.
Ariane 6, vyvíjena kvůli tlaku od SpaceX, má stát 80 milionů.
Proton stojí 65 milionů dolarů.
Falcon 9 stojí 50 milinoů dolarů.
Ano, Falcon 9 plus Dragon stojí přes 100 milionů dolarů, ale to nelze porovnávat se samotnou raketou. Konec konců, kolik stojí raketa plus kosmická loď pro lidskou posádku u konkurence? No jasně, nikdo jiný kosmickou loď pro posádku nedokáže ani nabídnout!
U Sojuzu NASA platila 90 milionů za sedadlo, pokud by chtěla vynést dva svoje kosmonauty, tak se bavíme o 180 milionech dolarů.